Continue reading „Mechanismus vzniku ozonové díry studují vědci v Praze“
Continue reading „Mechanismus vzniku ozonové díry studují vědci v Praze“
Brno 8. září 2014 – Vzájemnou komunikaci buněk v lidském těle na úrovni signální dráhy Wnt zkoumali vědci z Ústavu experimentální biologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně. Již dříve se totiž zjistilo, že dojde-li na této dráze, která v lidském organismu řídí řadu buněčných procesů, k nějakému poškození, může v těle vzniknout nádorové bujení. Právě detailní znalost zde probíhajících chemických procesů v budoucnu pravděpodobně umožní zasáhnout do této dráhy v rámci léčebného procesu různých onemocnění. Již nyní to brněnští vědci ukazují na případu chronické lymfocytární leukémie. Jejich základní výzkum financovala Grantová agentura České republiky a v letošním roce ho také jako jeden z nejlepších ocenila Cenou předsedy Grantové agentury.
„Náš výzkum začal velice obecně, neměli jsme zaměření na nějaké konkrétní onemocnění. Zajímají nás totiž především detaily komunikace mezi buňkami, které jsou univerzální a platné pro všechny buněčné typy,“ říká Vítězslav Bryja z Ústavu experimentální biologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity. „Postupem času jsme se ale zaměřili na chronickou lymfocytární leukémii. Ukazuje se, že role dráhy, po které spolu buňky komunikují, je klíčová pro určení mechanismu vzniku této nemoci. V budoucnu nám pak snad další výzkum pomůže k tomu, že tuto dráhu budeme umět cíleně zapnout, vypnout či třeba přesměrovat,“ dodává Vítězslav Bryja s tím, že význam mezibuněčné komunikace byl rozpoznán už dávno, ale její chemické detaily, které jsou nutné pro další posun ve výzkumu, jsou stále neznámé.
Vědcům se v rámci výzkumu podařilo také popsat některé mechanismy, které umožňují lepší a rychlejší diagnózu chronické lymfocytární leukémie. Společně s komerčním subjektem nyní pracují na vývoji diagnostického balíčku pro medicínské využití. Přesnější diagnóza u tohoto konkrétního, dosud nevyléčitelného a zároveň i nejčastějšího typu leukémie umožňuje včas lépe dávkovat a rozhodnout terapii.
Laboratoř, kterou před pěti lety založil Vítězslav Bryja, nyní funguje s dvanácti pracovníky. Polovina týmu se věnuje základnímu výzkumu zaměřenému na poznání toho, jak signální dráha Wnt funguje a jak je možné ji ovlivnit, druhá polovina potom sledování dráhy na konkrétních problémech a nemocech, a možnostem aplikace zjištěných údajů v medicíně. Vědci přitom intenzivně spolupracují například s kolegy z Interní hematologické a onkologické kliniky FN v Brně.
Continue reading „Výzkum: Centrální banky dopady finanční krize zmírňují“
Vědci z Mikrobiologického ústavu Akademie věd při výzkumu bakterií způsobujících černý kašel nalezli metodu, jak zabránit jejich toxinu v potlačení obranyschopnosti člověka. Toxin, který bakterie používají pro zablokování funkce bílých krvinek, geneticky upravili tak, že přestal být aktivní. O takto nově vzniklý takzvaný toxoid, projevily zájem světové farmaceutické společnosti a jedna z nich už na vynález zakoupila výzkumnou licenci. V budoucnu by se totiž toxoid mohl stát součástí nově vyvíjené očkovací látky proti černému kašli. Toto onemocnění se v poslední dekádě začalo znovu šířit v nejvyspělejších zemích světa a na životě přímo ohrožuje především kojence do tří měsíců věku, kteří ještě nebyli plně očkováni. Objev českých vědců je už díky spolupráci s francouzskými kolegy chráněn americkým patentem a evropský je přihlášen.
Continue reading „Čeští vědci mají patent, který pomůže vylepšit vakcínu proti černému kašli“
Unikátní metodu pro přesný výpočet množství stopových látek v lidském dechu vyvinuli vědci Ústavu fyzikální chemie J. Heyrovského AV ČR. Využili ji při sledování pacientů s cystickou fibrózou, což je závažná dědičná nemoc, která postihuje převážně dýchací a trávicí soustavu. Její nejběžnější, ale zároveň životu nebezpečnou komplikací je nákaza bakterií pseudomonádou. Vědci se zaměřili právě na určení přítomnosti této bakterie, která sídlí v hlenu a dýchacích cestách, a to pomocí analýzy dechu za využití hmotnostní spektrometrie v proudové trubici s vybranými ionty (SIFT-MS). Bakterii lze zjistit, a běžně se také zjišťuje, pomocí mikrobiologické analýzy sekretu dýchacích cest. Nová metoda, podle které lze její přítomnost určit jednoduše pomocí dlouhého výdechu do speciálního přístroje, zatím vznikla pouze na úrovni základního výzkumu financovaného Grantovou agenturou ČR. Znamená to, že její platnost a úspěšnost bude muset být potvrzena na základě dalších klinických testů i za pomoci nově vyvinutých diagnostických přístrojů.
Continue reading „Analýza dechu jako možná budoucí metoda pro určení nemocí“
Jak se vyvíjí čich u dětí a jak se jejich čichové schopnosti a preference vyvíjejí s nástupem puberty, zjišťoval výzkum realizovaný v uplynulých několika letech Fakultou humanitních studií UK v Praze. Podle jeho zjištění u dětí předškolního věku vykazují dívky obecně lepší čichové schopnosti než jejich vrstevníci. Stejné zjištění bylo v dřívějších studiích prokázáno také u dospělých. U dětí v pubertě se ukázalo, že pokud se jim podařilo identifikovat daný pach, vnímaly ho také jako příjemnější, což platilo především u méně příjemných vůní. Výsledky výzkumu naznačují, že za mezipohlavní rozdíly mohou být do určité míry odpovědné jak biologické faktory, tak i některé genderově stereotypní aktivity, tedy například to, že dívky mají blíže k parfémům a kosmetice. Cílem projektu, který podpořila Grantová agentura ČR, bylo komplexněji porozumět čichovému vnímání u člověka.
Continue reading „Dívky vnímají vůně jinak než chlapci; vůně které známe, jsou nám příjemnější“
Continue reading „Osobní ozdoby mladého paleolitu na Moravě: Tafonomická a technologická analýza“