Skip to content
Praha 12. prosince 2014 – Více než pět stovek dětí ze sedmnácti škol v Praze, středních a jižních Čech sledovali v několika vlnách specialisté z Pedagogické fakulty UK, aby zjistili, jak děti od první do čtvrté třídy čtou. Zajímali se při tom nejenom o kvalitu technické stránky čtení, ale zejména o porozumění čtenému. Pro výzkum využili testy inspirované zahraničními přístupy. Koncipovali také nové diagnostické nástroje, které mají přispět k hodnocení úrovně porozumění a k rozpoznání mechanismů ovlivňujících obě v současné době používané metody výuky čtení. Jde o takzvanou analyticko-syntetickou a genetickou metodu, při kterých se děti učí číst buď pomocí slabikování, nebo hláskování. Vědci z katedry psychologie ve spolupráci s odborníky z katedry primární pedagogiky a katedry českého jazyka již dnes předpokládají, že jejich výzkum, který stále probíhá, povede prostřednictvím nové baterie testů k hlubšímu pochopení mechanismů, které se uplatňují v rozvoji porozumění čtenému, případně také ke sledování a podpoře dětí s problémy v rozvoji čtenářských dovedností.
Continue reading „Jak se učí děti číst? A jak čtenému rozumí?“
Praha 22. září 2014 – Řešitelé nejlepších projektů základního výzkumu dnes převzali Ceny předsedy Grantové agentury ČR. Hned dvě z nich získali vědci z Ústavu fyzikální chemie Jaroslava Heyrovského Akademie věd ČR, Jiří Čejka a Michal Fárník. První za objev nových typů zeolitů, druhý za výzkum solvatovaných elektronů v molekulových klastrech. Třetí Cenu předsedy Grantové agentury ČR obdržel Vítězslav Bryja z Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně za výzkum komunikace buněk. Zvláštní čestné uznání si zasloužil Vojtěch Novotný, který se na Papui-Nové Guineji, v jednom z nejsložitějších biologických systémů světa, zabývá popisem nových druhů hmyzu i rostlin a společně s kolegy zkoumá jejich vzájemné vztahy.
Continue reading „Nejlepší projekty českého základního výzkumu oceněny. Všechny získaly pozornost světové vědecké obce.“
Continue reading „Čeští vědci vyvinuli několik nových typů zeolitů. Ty v minulosti nahradily škodlivé fosforečnany v pracích prášcích“
Brno 8. září 2014 – Vzájemnou komunikaci buněk v lidském těle na úrovni signální dráhy Wnt zkoumali vědci z Ústavu experimentální biologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně. Již dříve se totiž zjistilo, že dojde-li na této dráze, která v lidském organismu řídí řadu buněčných procesů, k nějakému poškození, může v těle vzniknout nádorové bujení. Právě detailní znalost zde probíhajících chemických procesů v budoucnu pravděpodobně umožní zasáhnout do této dráhy v rámci léčebného procesu různých onemocnění. Již nyní to brněnští vědci ukazují na případu chronické lymfocytární leukémie. Jejich základní výzkum financovala Grantová agentura České republiky a v letošním roce ho také jako jeden z nejlepších ocenila Cenou předsedy Grantové agentury.
„Náš výzkum začal velice obecně, neměli jsme zaměření na nějaké konkrétní onemocnění. Zajímají nás totiž především detaily komunikace mezi buňkami, které jsou univerzální a platné pro všechny buněčné typy,“ říká Vítězslav Bryja z Ústavu experimentální biologie Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity. „Postupem času jsme se ale zaměřili na chronickou lymfocytární leukémii. Ukazuje se, že role dráhy, po které spolu buňky komunikují, je klíčová pro určení mechanismu vzniku této nemoci. V budoucnu nám pak snad další výzkum pomůže k tomu, že tuto dráhu budeme umět cíleně zapnout, vypnout či třeba přesměrovat,“ dodává Vítězslav Bryja s tím, že význam mezibuněčné komunikace byl rozpoznán už dávno, ale její chemické detaily, které jsou nutné pro další posun ve výzkumu, jsou stále neznámé.
Vědcům se v rámci výzkumu podařilo také popsat některé mechanismy, které umožňují lepší a rychlejší diagnózu chronické lymfocytární leukémie. Společně s komerčním subjektem nyní pracují na vývoji diagnostického balíčku pro medicínské využití. Přesnější diagnóza u tohoto konkrétního, dosud nevyléčitelného a zároveň i nejčastějšího typu leukémie umožňuje včas lépe dávkovat a rozhodnout terapii.
Laboratoř, kterou před pěti lety založil Vítězslav Bryja, nyní funguje s dvanácti pracovníky. Polovina týmu se věnuje základnímu výzkumu zaměřenému na poznání toho, jak signální dráha Wnt funguje a jak je možné ji ovlivnit, druhá polovina potom sledování dráhy na konkrétních problémech a nemocech, a možnostem aplikace zjištěných údajů v medicíně. Vědci přitom intenzivně spolupracují například s kolegy z Interní hematologické a onkologické kliniky FN v Brně.
PŘÍLOHY
69 KB
Datum přidání: 8. 9. 2014
Vědci z Mikrobiologického ústavu Akademie věd při výzkumu bakterií způsobujících černý kašel nalezli metodu, jak zabránit jejich toxinu v potlačení obranyschopnosti člověka. Toxin, který bakterie používají pro zablokování funkce bílých krvinek, geneticky upravili tak, že přestal být aktivní. O takto nově vzniklý takzvaný toxoid, projevily zájem světové farmaceutické společnosti a jedna z nich už na vynález zakoupila výzkumnou licenci. V budoucnu by se totiž toxoid mohl stát součástí nově vyvíjené očkovací látky proti černému kašli. Toto onemocnění se v poslední dekádě začalo znovu šířit v nejvyspělejších zemích světa a na životě přímo ohrožuje především kojence do tří měsíců věku, kteří ještě nebyli plně očkováni. Objev českých vědců je už díky spolupráci s francouzskými kolegy chráněn americkým patentem a evropský je přihlášen.
Continue reading „Čeští vědci mají patent, který pomůže vylepšit vakcínu proti černému kašli“
Unikátní metodu pro přesný výpočet množství stopových látek v lidském dechu vyvinuli vědci Ústavu fyzikální chemie J. Heyrovského AV ČR. Využili ji při sledování pacientů s cystickou fibrózou, což je závažná dědičná nemoc, která postihuje převážně dýchací a trávicí soustavu. Její nejběžnější, ale zároveň životu nebezpečnou komplikací je nákaza bakterií pseudomonádou. Vědci se zaměřili právě na určení přítomnosti této bakterie, která sídlí v hlenu a dýchacích cestách, a to pomocí analýzy dechu za využití hmotnostní spektrometrie v proudové trubici s vybranými ionty (SIFT-MS). Bakterii lze zjistit, a běžně se také zjišťuje, pomocí mikrobiologické analýzy sekretu dýchacích cest. Nová metoda, podle které lze její přítomnost určit jednoduše pomocí dlouhého výdechu do speciálního přístroje, zatím vznikla pouze na úrovni základního výzkumu financovaného Grantovou agenturou ČR. Znamená to, že její platnost a úspěšnost bude muset být potvrzena na základě dalších klinických testů i za pomoci nově vyvinutých diagnostických přístrojů.
Continue reading „Analýza dechu jako možná budoucí metoda pro určení nemocí“